Det längsta ordet i finskan är:
kaksitariffikolmivaihevaihtovirtakilowattituntimittari, där det finns 54 bokstäver.
(Källan: http://www.karuse.info/02.htm )
I mars 1940 råkade ett tåg, som transporterade barn till Sverige, ut för en olycka i Iittala.Det var inte fråga om ett ryskt bombanfall, utan ett misstag med ett annat finskt tåg. Det finns ett minnesmärke på Malms kyrkogård över de döda barnen, deras följeslagare och tågpersonalen i gravkvarter 71. Tidigare hade krigsbarn transporterats med fartyg till Sverige. men man öveergick till tågtransporter då fartygstransporterna var mycket farliga. Av säkerhetsskäl gjordes barntransportwerna nattetid. böcker om ämnet: Nehlin: De finska krigsbarnen Natur och Kultur 2024 Ett hav emellan: De finska krigens barn berättar Ordfront 2024
Jag hittade publikationen av justitieministeriet av Samaa sukupuolta olevien parisuhteiden sääntely eri maissa (2014). Sidan 11 berättar om situationen i Sverige:
”Presten har plikt att se till att prästen utför vigningen. En enskild präst har rätt att vigda, men inte skyldighet att vigda. Följaktligen har den kyrkliga konsekratorn rätt att vägra att viga samkönade par. En enskild präst har rätt att vigda, men inte skyldighet att vigda. Följaktligen har den kyrkliga konsekratorn rätt att vägra att viga samkönade par."
Praxis liknar de finska biskoparnas förslag.
https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/76566/omso_5…
Det finns många källor i slutet av publikationen.
" -- så blåa ögon som prins Gustav det har ingen haft", skrev författaren Per Hallström i en av sina noveller. Prins Gustaf han hänvisar till var son till kungen Oscar I. Prinsen var bara 27 år gammal när han dog 1852, men hans minne lever kvar i svenska blomsterbäddar: "Till det ljusa arvet efter sångarprinsen hör att vi varje vår kan gå till blomsteraffären och fråga efter en fröpåse med 'Prins Gustafs öga', som är uppkallad efter honom." (Odd Inge Skjævesland, Bernadotternas glansperiod i Norge - prins Gustafs död förändrade två länder)
FULLTEXT02.pdf (diva-portal.org)
Det kunde möjligen gälla Robert Jordan's populära fantasybokserie Sagan om Drakens återkomst (eng. The Wheel of Time) som har utgivits mellan början av 90-talet ända till 2000-talet.
Det finns några karaktärer i böckerna, Perrin Aybara (en av huvudkaraktärerna i serien), Elyas Machera och få andra som har förmågan att mentalt bli vargar och dela sitt sinne med dem; de får bl.a. förhöjd lukt och förmågan att se i mörker. Deras ögon lyser gult p.g.a. förmågan.
Jag vet tyvärr inte om karaktärernas öden, men återfödelse är ett tema i böckerna, så det kan bra hända att det som beskrivits har hänt till en av huvudpersonerna.
Bokserien är tillgänglig bl.a. i Depåbiblioteket och några andra bibliotek i Finland samt flera bibliotek i Sverige:...
En av våra läsare kände igen boken. Den är Inger Edelfelts Nattbarn.
Tyvärr så hittade jag inte boken. En handlade om en pojke och en skuggpojke, Gustavsson Per, Skuggsidan, med det var alltså ingen prinsessa. En prinsessa vandrade i skogen i mörkret, men där fanns alltså bara en prinsessa, det var Taivassalo, Hannele Mikaela - Frölander-Ulf, Lena, Mörkerboken.
Hurme Maija och Anssis bok Skuggorna fanns inte i vårt bibliotek, men ämnesorden i bokens beskrivning innehåller inga prinsessor.
Skåhlberg, Anette - Dahlquist, Katarina, Prinsessan Kristalla hade vi inte heller. Den har placerats i regnbågshyllan, så att den på något sätt behandlar homosexualitet.
Jag bläddrade i sagoböcker: Andersen, Topelius, Beskow, Bauer, Svenska folksagor,...
Kan det vara kanske boken Ser mitt huvud tjockt ut i den här av Abdel-Fattah, Randa? Läs mera om boken på Boksampo.fi https://www.boksampo.fi/sv/kulsa/saha3%253Auc4d88800-902b-4f12-82e2-bb8…
Boken låter mycket som Michel del Castanillos delvis självbiografiska Tanguy, ett barn i vårt tid https://www.boksampo.fi/sv/kulsa/kauno%253Aateos_9292, men han verkar inte ha bott i Sverige.
Benny Grünfelt, som är bosatt i Sverige, har skrivit boken Tonåring i Hitlers dödsläger https://www.svt.se/nyheter/lokalt/blekinge/benny-grunfeld-ar-overlevare…, Men den är utkommen först 1990-talet.
I Helmet-regionen titlarna på de mest lånade titlarna år 2019 är
Frantz, Eva: Hallonbacken
Sandelin, Annika: Yokos nattbok
Erlandsson, Karin: Fågeltämjaren
och översatta till finska
1.79 Jansson, Tove: Kuka lohduttaisi Nyytiä?
1.79 Appelgren, Tove: Vesta-Linnea ja kaverit
1.4 Våhlund, Elias: Käsikirja supersankareille. Osa 1, Käsikirja
Många av de nya svenska ljudböckerna finns tyvärr inte tillgängliga för Helmet-biblioteken via vår kontraktsleverantör Axiell Media. Av det urval som erbjuds till biblioteket försöker vi skaffa in så mycket intressanta e-ljudböcker som möjligt.
Det är lite svårt att söka efter boken med den här informationen. Jag hittade en bok i Libris som skulle kunna vara den du söker, https://libris.kb.se/bib/12031919?vw=full
Isolerad, kränkt, utkastad : tolv kvinnor från olika länder berättar om sverigedrömmen som sprack. Textbearbetning: Katarina Averås ; foton: Mia Pätzelll 2010
Tyvärr så har vi inte boken här i Helsingfors så att jag skulle kunna kolla om bilderna liknar de du beskriver. På Libris kan du kolla, var boken finns i Sveriges bibliotek, så att antigen du eller personalen på biblioteket skulle kunna se, om den är boken, som du söker.
Tredje delen av Mikko Porvalis Karelen Noir –trilogien (Kadonneen kaupungin varjo, 2018) har inte översatts till svenska, men översättningsrättigheterna har sålts till Sverige. Enligt förlaget Atena borde tredje delen komma ut antingen hösten 2019 eller våren 2020.
https://fennica.linneanet.fi/vwebv/searchBasic?sk=fi_FI
https://atena.fi/
I Pär Lagerkvists diktsamling Aftonland lyder dikten så här:
Engång ska du vara en av dem som levat för längesen.
Jorden skall minnas dig så som den minns gräset och skogarna,
det multnade lövet.
Så som myllan minns
och så som bergen minns vindarna.
Din frid skall vara oändlig så som havet.
Hej!
På Blankas hemsida finns boktips i olika genren för barn och ungdomar. Kolla länkarna nedan! Kanske hittar ni något som kan intressera där.
http://www.blanka.fi/wp-content/uploads/2016/08/Boktips-för-klasserna-3…
http://www.blanka.fi/wp-content/uploads/2016/08/Boktips-för-klasserna-5…
Barnbiblioteken.se har också många boktips.
http://www.barnensbibliotek.se/
Tyvärr har den här dikten tydligen inte översatts. En bra källa för finska översättningar är databasen Linkki maailman runouteen (Länken till världspoesin). Där kan man få reda på att ganska många av hans dikter finns på finska i olika samlingsverk men tyvärr inte den här.
Ett svar finns på Sveriges radios webbsida:
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=411&artikel=3220402
Där sägs att presens particip med –s har blivit vanligare och att s-formerna kallas vardagliga och talspråkliga i granmatikböckerna.
Du kan också fråga språkrådgivningen på Institutet för de inhemska språken:
https://www.sprakinstitutet.fi/sv/sprakhjalp/sprak-_och_namnradgivning/…